– Як завше у звичному форматі обговорюємо важливі події минулого тижня з народним депутатом двох скликань Максимом Бурбаком. Верховна Рада ліквідувала старі райони і утворила нові, укрупнені. Чим це рішення загрожує Чернівецькій області, зважаючи на ті обурення, які досі тривають, зокрема, у Хотинському районі?
– Це болісне питання для Чернівецької області. Тому що, нібито, все добре: зменшили кількість районів. До того було 11, тепер стало 3. Зменшення чиновницького складу, зменшення видатків на утримання цих райрад, завершення реформи адмінтерустрою України на субрегіональному рівні.
– Тобто, номінально, реформа ніби відбулась?
– Так, але як це було зроблено? З чого це все починалося? Повернімося до історії питання: починалося з того, що нове керівництво Чернівецької облдержадміністрації власноруч зробило план змін щодо укрупнення районів, який не обговорювали ані з громадами, ані з фахівцями, а просто перший заступник голови ОДА Ковалюк на засіданні профільної робочої групи Міністерства регіонального розвитку з рукава дістав ні з ким не узгоджений план, де передбачалося, що Хотинський район буде створено в складі 3 районів: Хотинського, Кельменецького і Сокирянського, який називають Дністровським. Новоселицький район передали у Чернівецький центральний, і після цього, відповідно до методології, центр буде не в місті Хотин, а в селищі міського типу Кельменці. Це обурило громаду. Ви знаєте, що в Атаках хотинчани майже 2 тижні перекривали міст, чекали, що влада прийде до них, що вони наведуть свої аргументи, і їх почують. Не почули. Для мене це дико, коли голова Чернівецької ОДА пан Осачук навіть не прийшов до ініціативної групи, не переговорив з ними. Там були всі.
– Навіть більше, не відправив свого першого заступника, який відповідає за децентралізацію в регіоні.
– Чесно можу сказати – який це все і «намутив». І можна сказати, що область поділили непропорційно, не фахово. Цифри: Вижницький район у складі Вижницького і Путильського районів – 91 тис. населення; Чернівецький центральний район – 650 тис. населення; Дністровський – 157 тис. осіб. Тобто, є Вижницький район, який не має навіть 100 тис., і є Чернівецький, який налічує 650. Це не відповідає методології. І, знаєте, прикро, що реформа з децентралізації влади України, яку ми розпочали 1 квітня 2014 року – я якраз працював в Уряді Прем`єр–міністра Арсенія Яценюка, коли ухвалювалося рішення Кабінету Міністрів про впровадження бюджетної децентралізації, яка слугувала поштовхом для децентралізації загалом, створення ОТГ, мала на меті укрупнення районів і була складовою реформи адміністративно–територіального устрою – на виході ми побачили її спотворення. Суцільне викривлення. Згодом, нам з Миколою Трохимовичем Федоруком вдалося відстояти ідею створення 3 районів у Чернівецькій області, хоча планувалось тільки 2. Скажімо, Хмельницька область, яка трохи більша, ніж Чернівецька, має також 3 райони. Ми зробили все, щоб у нас було теж 3 райони і це стало початком створення госпітальних округів. І госпітальний округ із центром у Хотині був у складі 4 районів. Ми з експертами пояснили це громадськості, і була підтримка. Натомість, місцеві феодали з їх слугами, зробили все для того, щоб збурити нашу область і перевернути з ніг на голову реформу. І це викликало обурення не лише в Хотині. Є питання по Заставні, де Богдан Ковалюк своєму татові – голові Вікнянської ОТГ – кілька сіл передав. Ну це нагадує мені феодалізм, – коли дарують села з кріпаками з однієї громади в іншу, без їх на то волі.
– Села, які навіть не з’єднані дорогою.
– Ну, це нонсенс. Розумієте, що потрібно робити головам ОТГ? Я неодноразово їм говорив: «Зараз вам треба долучати сусідні села, щоб у вас було більше населення, щоб вам передавали більше землі і, цілком логічно, – це більше надходжень до місцевого бюджету». Що ж зробили зараз у владі? Вони обмежили місто Заставна, розвивають ті громади, які не мають навіть доріг між собою, і ставлять хрест на сприйнятті громадянами цієї реформи. Бо зараз знову скажуть: «Влада погана! Влада начудила! Навіщо нам це було?!». Коли я їздив селами, зустрічався з людьми – були непрості розмови. Так, були маніпуляції, говорили: «Ми пам’ятаємо як нас об’єднували в колгоспи насильно, ви тепер робите те саме». Так не мало бути. Але на виході зараз сталося саме так. Ніхто не обговорював, як це робити відповідно до методології, відповідно до прагнень людей об`єднатися. І тому буду наступного тижня звертатися до своїх колег–нардепів, які зараз працюють у ІХ скликанні, а в мене залишилися добрі зв’язки з усіма, адже 5 років був головою фракції «Народний фронт», і я вже обдзвонив багатьох з них із тим, щоб вони підтримали ініціативу та звернулися до Конституційного Суду щодо невідповідності Конституції Постанови №3650 щодо ліквідації та створення нових районів в Україні. І, розумієте, йдеться не лише про Чернівецьку область та Хотин. У кожній області є такі проблеми.
– У кожній області є свій такий специфічний Хотин. І це прецедент. Якщо Вам справді вдасться згуртувати депутатів і отримати думку мешканців всього Дністровського району і відправити пакет документів до Конституційного Суду, чи не є це розхитуванням реформи?
– Це не розхитування реформи, це – її захист. Тому, що так, як це зроблено у Чернівецькій області – це профанація, підміна реформи. На догоду місцевим феодалам просто ділять так, як їм треба на майбутні бізнес–проєкти, під майбутні головування в районних радах і, до речі, під майбутні місцеві вибори.
– Питання не в тому, чи потрібна нам ця реформа. Ця реформа нам дуже потрібна. Справа у тому, чи потрібна нам ця реформа в тому форматі, в якому вона була затверджена 17 липня, Верховною Радою? Максиме Юрійовичу, минулого тижня до Чернівців і області приїжджав Президент Володимир Зеленський, і ми вже з Вами спілкувалися на цю тему. Але в багатьох моїх київських товаришів, які дивилися прямі трансляції, склалося враження, що дуже багато розмов про Бурбака. Ну, тобто, виглядає, що головним героєм, ньюзмейкером зустрічі Володимира Зеленського в Чернівецькій області був Бурбак. На питання Президенту щодо перекриття моста в Атаках, він сказав непрямо, але натякнув на те, що в Атаках акція з перекриття доріг та протистояння Хотинщини відбувається за, скажімо так, фінансової підтримки когось. І часто Вас пов’язують із цією ситуацією. Що Ви можете сказати?
– Можу сказати, що місцеві можновладці доклали максимум зусиль, щоб дезінформувати Президента. І минулого разу я також сказав, що місцева влада не розуміє, що люди, починаючи з 2013 року, з часу Революції Гідності, показали, як можуть самоорганізуватися українці. І їх дуже обурює, коли влада не помічає, що голова ОДА не приїхав до них. Тут уже не питання: «Буде центр в Хотині, чи в Кельменцях?» – це повага влади до громадян, підзвітність влади, яка утримується на гроші платників податків. Скидається на те, що голова Чернівецької ОДА Сергій Осачук «забронзовів», він людей не бачить, не звертається до них і, вперше бачу, що пам’ятку архітектури – Палац юстиції, де розташовані Чернівецька ОДА та облрада, – закидали тапками.
– Очевидно, що це вияв зневаги до влади…
– Це повна зневага до влади.
– Ну, цього разу не двері…
– Добре, що не двері. Я вже робив одного разу двері. Потім довіру не відновиш. Має бути якийсь авторитет у влади, владних інституцій. А коли влада не чує, люди теж перестають слухати. Це не лише феномен Чернівецької області. У кожній області є така ситуація. Гадаю, майбутні місцеві вибори, які, до речі, були призначені на цьому тижні, розставлять усі крапки над «і». Можу сказати, що «Хотинська битва», або «Битва за Хотин» розпочалася.
– Через 400 років.
– Так, 400 років назад відбулась битва за Хотин і буде знову. Хотіли в наступному році відзначати в районному центрі Хотині, а сьогоднішньою Постановою Хотин уже не центр району. Для мене було шоком, певно як і для мешканців 204 виборчого округу, коли депутат, обраний від цього округу, голосує саме за це.
– Власне, ось результати поіменного голосування за цю скандальну Постанову. Зокрема, нардеп від 201 виборчого округу (м.Чернівці) Олена Лис не голосувала, Максим Заремський проголосував «За», Георгій Мазурашу – «За», Валерій Божик із 204 округу – «За». Також нардепи із списку партії «Слуга народу»: Оксана Гринчук – «За», Володимир Козак – «За», Максим Павлюк «Утримався». Сергій Рудик із депутатської групи «За майбутнє» проголосував «Проти», і раніше неодноразово висловлював свою повагу до жителів Хотинського району, які перекривають дорогу. Михайло Папієв із «Опозиційної платформи – За життя» не голосував, Андрій Іванчук також не голосував.
– Я хотів би щиро подякувати фракціям, які не голосували. Це фракції: «Європейська солідарність», «Батьківщина», «Голос» і інші народні депутати, які не підтримали згортання реформи децентралізації влади. Тому, що, бачимо, райони вже створені без чітко виписаних повноважень. Які будуть функції в цих районах? Подивіться, місто Чернівці буде мати міську раду, обласну раду, районну раду і це все в Чернівцях. А чим буде займатися районна рада? І, до речі, всі районні ради будуть утримуватися за рахунок обласного бюджету. Нагадую, Чернівецька область є дотаційною, тут є мало доходів для того, щоб створити ще районні ради, які треба утримувати і невідомо з якими повноваженнями. Тобто, що буде робитися? Якщо буде обрано непровладного мера, а ви знаєте, що часом відбуваються конфлікти і зараз присутній конфлікт між міським головою і головою облдержадміністрації. А тепер будуть гамселити з двох сторін. Якщо буде непровладний міський голова, йому будуть чинити супротив голова ОДА і голова райдержадміністрації. Знаєте, як корінному чернівчанину мені досить прикро, я не погоджуюсь, що Хотин зробили селом, а місто Чернівці перетворили на районний центр.
– Це ще один подарунок до 400-річчя Хотинської битви. А 7 серпня цього року 80 років мало би бути Чернівецькій області. Виходить, може бути вже інша дата до цього числа.
– Можна ставити сьогоднішнє число. Це просто спотворення Чернівецької області. Тому, що цим непропорційним поділом на райони в рамках Чернівецької області створено Чернівецький район. Якщо в Чернівецькій області понад 900 тис. населення, то в Чернівецькому районі 650 тис. населення. Таке міні-утворення. Ми говорили, що наступні місцеві вибори принесуть партизацію місцевого самоврядування і, я гадаю, феодалізацію. Тобто, зроблено міні–Чернівецьку область. У складі Чернівецької області є такий район із населенням 650 тис., в якому зосереджені найбільш прибуткові громади. Що ж, тоді Чернівецький район буде найбільш дохідним. А Вижницький гірський район з 91 тис., – депресивний? І я не розумію, чому Сторожинецький район, половина якого знаходиться в гірській місцевості, не було приєднано до, так званого, гірського району? Але добре, що їм стало розуму не назвати його «Гірський», були і такі ініціативи.
– Так, Комітет проігнорував.
– Дністровський район буде виживати за рахунок агропромислового комплексу, але це вже всі приватні компанії і більшість з них не зареєстровані там.
– А більшість із них пов’язані із окремими політиками. Діяльність аграрного бізнесу ніколи не допомагала ані Сокирянському, ані Кельменецькому районам.
– Сільські голови ходили з простягнутою рукою і просили аграрних баронів, щоб дали на ФАП, школи і т.ін. Тепер Козак з його слугами зробили собі міні-район, де він буде обиратися і ставати головою райради. Він доєднав собі ще два райони і буде там керувати. Просто створили собі феодальну вотчину з кріпаками. ІІІ тисячоліття на дворі, – люди, ви що робите? Але я залишаю за собою право діяти відповідно до чинного законодавства. По-перше, звертаюся до своїх колег-народних депутатів, більшість з яких були в минулому скликанні, які зараз присутні у Верховній Раді, і які не голосували за це, підтримати мою ініціативу та ініціювати звернення до Конституційного Суду. Друге питання, я звертаюся до Хотинської міської ради, до Хотинської районної ради, до Новодністровської міської ради, Сокирянської і до всіх органів місцевого самоврядування – невідкладно провести сесії, де також сесійно закріпити звернення до Верховної Ради, звернення до фракцій з тим, щоб вони ініціювали звернення до Конституційного Суду щодо невідповідності даної Постанови чинній Конституції. А також, до небайдужих громадян тому, що, нам у попередньому скликанні вдалося внести зміни в чинне законодавство, яким передбачено, що громадяни можуть самостійно звертатися в Конституційний Суд. Тому, вже зараз можна збирати підписи, організовуватися з тим, щоб самим також подавати. По-перше, треба пройти всі судові інстанції, треба йти і в адміністративний суд, а потім самим виходити до Конституційного Суду. Так треба діяти, не треба мовчати. «Битва за Хотин» розпочалася.
– З організації цього процесу видно, що Ви допоможете.
– Юридичний супровід і все, що треба, я буду надавати. Розумієте, я 5 років свого життя поклав на те, щоб реформа децентралізації влади впроваджувалася в Чернівецькій області. І, до речі, хочу нагадати всім, хто ратує за центр району в Кельменцях, Кельменецький район – єдиний у Чернівецькій області, де не було створено жодної об’єднаної територіальної громади. Там керівники органів місцевого самоврядування, які, в більшості, підтримували реформу децентралізації влади, не спромоглись об’єднатись. Їм стали на заваді «посіпаки» Козака. Так воно було.
– Повноцінного керівника району не було впродовж цих 5 років.
– Тому, ми бачимо, що, врешті-решт, Козак та його компанія зробили все, що хотіли. Про такий розвиток подій, що це приведе до створення феодальних округів я попереджав голову ОДА Фищука, і наступного голову ОДА Павлюка. Прикро, але так сталося.
– До речі, в цьому контексті, газета «Буковина» також приділила значну частину своїх площ цьому питанню поділу Хотин-Кельменці та децентралізації загалом. Один із моментів, на якому вони акцентують увагу, що всі пункти пропуску на кордоні з Молдовою тепер будуть у Дністровському районі. Це спеціально було створено для того, щоб місцеві «ділки» могли між собою роздерибанити площі кордонів на території Чернівецької області?
– «Бізнес», який на кордоні процвітає. Ми, рано чи пізно будемо знати, хто це зробив – підписи і рукописи не горять. Але, тим самим він зробив і так, що зменшується можливість участі Чернівецького району в написанні проектів, які фінансуються ЄС у рамах транскордонного співробітництва «Україна–Румунія–Молдова». А там головною підставою для участі в таких проектів є – наявність діючих пунктів пропуску. Тобто, Чернівецький район, як найбільший район області, який має найбільші перспективи вигравати ці проекти і отримувати гранти Європейського Союзу, свідомо усунули. Робіть висновки. Це все зроблено навмисне, на догоду, винятково, своїм майбутнім приватним планам. Тут ніхто не думає про загальні інтереси. А як розвивати Чернівецьку область? Адже стратегії немає, як і тактики також. І, тому, я повертаюся до того, що на 25 жовтня Верховна Рада призначила чергові місцеві вибори, то зараз ми побачимо дуже багато політиків, політичних партій: хтось буде займатися проблемами сміття – «сміттєві» партії, хтось буде займатися проблемами доріг, водогонів, «альтернативними» проектами, забудовою, але, я гадаю, що треба говорити і я буду підтримувати ту політичну силу, яка буде захищати основи місцевого самоврядування, громади – як фундамент держави. Ось про що треба говорити. А нас свідомо «занурюють» у конфлікт кланів, у відсутність фінансування, доріг, а це вже похідне. Нам треба відстоювати громади, які є, які повинні розвиватися. Ми створювали ОТГ з 2014 року, і це для них наступний етап. Треба перейти ці вибори в складі нових районів, які були створені з розумом, а не керуючись політичною доцільністю, і потім вже разом сідати і говорити як ми будемо розбудовувати нашу область, нашу державу Україну.
– Цього тижня Верховна Рада затвердила дату проведення чергових місцевих виборів. Чи бачили Ви Виборчий Кодекс, за яким мали б проходити ці вибори? І що Ви думаєте про них?
– Треба уточнити, що не Виборчий Кодекс. Виборчий Кодекс ми приймали рік тому. Зміни до Виборчого Кодексу щодо проведення чергових місцевих виборів. Я бачив проекти цих змін – це понад 400 аркушів паперу формату А4, за які було проголосовано без розгляду упродовж 20 хв. Тобто, ніхто не почув обговорення кожної правки, її обґрунтування. Це було зроблено поспіхом. До речі, пан Разумков говорив, що не буде порушувати регламент. Я думаю, що треба було розглядати кожну правку. Мені просто було цікаво спостерігати цей процес, як ми його назвали, партизації, підтвердженням якого є те, що вибори за партійною системою будуть проходити в населених пунктах з кількістю виборців 10 тис. Я хотів почути авторів правки та їхню аргументацію. Ми всі не знаємо суму застави, яку має сплатити партія, яка хоче брати участь у виборах. Попередньо сума була дуже великою, зменшили її чи ні, ніхто цього не знає.
-Тобто, питань більше, ніж відповідей.
– Ми маємо дату виборів, зміни у Виборчому Кодексі щодо проведення місцевих виборів, які ще ніхто не прочитав. Чекаємо, що буде на виході і що підпише Президент.
– До кінця ми не розуміємо, за якими правилами гри відбуватимуться вибори.
– Були зауваження у наших західних партнерів, і це вже неодноразово озвучувалося, що в сталих демократіях, в ЄС прийнято, що за рік до проведення чергових виборів законодавство не змінюється. Тобто, партії повинні зрозуміти, які правила гри і як їм готуватися до чергових виборів. ЦВК повинна оголосити до кінця липня старт виборчої кампанії. Скажіть мені, будь ласка, а як буде формуватися територіальна виборча комісія Чернівецького району на 650 тис. населення? Тобто, ви розумієте, повноваження територіальної виборчої комісії у Вижницькому районі на 91 тис. населення, а тут – 650 тис., Дністровський – 157 тис.? Тобто, скільки людей набирати? А там же є вичерпний перелік, скільки повинно бути членів ТВК. Я не знаю, хто піде працювати в Чернівецьку ТВК, це ж «зашитися» можна. Нова форма бюлетенів. Ви дивилися її? Це треба пояснювати виборцям. Треба знайти членів дільничних виборчих комісій, адже я не знаю, як вони будуть рахувати, тому, що в бюлетені треба проголосувати за партію, а потім виділити когось з партії на цьому окрузі. А ми не знаємо, чи буде дійсним бюлетень, якщо проголосували за партію, а не проголосували за кандидата від неї, чи буде недійсним.
– Чи, можливо, хтось ще щось буде потім дописувати. Традиційно ці всі моменти грають на руку якраз партії влади.
– Цікаво мені, як будуть прописані новели щодо запровадження електронного голосування. Я закон не читав. Коли він буде підписаний, почитаємо, зможемо ще раз зустрітися в студії і вже починати обговорювати, що це буде. Але, на моїй пам’яті я ще такого початку виборів не бачив. Однак, були прецеденти з третім туром виборів. Тобто, ми завжди експериментуємо, натомість, щоб розвивати якісь позитивні сталі приклади демократичних змін у країні, ми, знову ж таки, щось порушуємо. Ну, реально скочуємось назад.
– Один із мешканців Хотина звертається: «Ну що, односельчани, не забудьте проголосувати за слуг, аграріїв та інших на місцевих виборах!» І сказати, що вас попереджували, що буде так, – ні, телевізор зробив своє.
– Розумієте, прикро, що все це сіє в людях розчарування. Я минулої виборчої кампанії рік тому казав, що можна вірити обіцянкам, і обіцяти все, що завгодно. Але ти повинен це виконати, бо це буде найбільшим гріхом, коли ти сієш надію, а потім нічого не робиш і люди втрачають цю надію, стають байдужими.
– До речі, про «слуг народу». Неймовірного скандалу наробив мовний законопроект депутата від фракції «Слуга народу» Максима Бужанського, який пропонує внести зміни до мовного законопроекту. Для чого створювати ці збурення, для чого обурювати людей, їх злити. Навіщо це все, на Вашу думку?
– Розумієте, є політикани, є політики і є державники. Кожного разу, коли чіпають мовне питання, це завжди завершується дуже погано для влади. Рік тому ми ухвалили Закон «Про державну мову», який її захищає. Біля двох місяців розглядали кожну правку. Це була ініціатива від фракції «Народний фронт», яку мені випала честь очолювати. Нардеп від «Народного фронту» Микола Княжицький, як керівник профільного комітету, мужньо витримав ці 2 місяці, і ми прийняли цей Закон. До того, нашу українську державну мову не захищав жоден законодавчий акт. Ми це зробили рік тому. І яке має бути блюзнірство, щоб тепер намагатися розглядати законопроект «слуги» Бужанського 16 липня, в день прийняття Декларації про державний суверенітет України. Кому це на руку грає? Я розумію, що ця рада це не прийме, я переконаний, що цього не буде. Це збурить суспільство. Бачите, що під Верховною Радою вже 2 дні поспіль мітинги стоять, вже навіть були сутички.
– Якщо брати інші міста, навіть у Чернівцях акція відбулася.
– Слава Богу, що люди вийшли, що вони небайдужі. Бо за мову будуть дертися. Це не можна допускати. Я розумію, що це було зроблено Бужанським спеціально для того, щоб об’єднати свій електорат. Тому, що одна з пропозицій була йому йти на міського голову м. Дніпро, і він розуміє, що йому треба туди з чимось іти і він виходить з тими гаслами, які є в «ОПЗЖ», і той електорат, який стрімко відходить від «Слуг народу» на Півдні і Сході України, він повертається до «Опозиційного блоку». Тому, я вважаю, що це технологічна гра напередодні виборів, але дуже небезпечна для існування самої держави. Цим гратися не можна. І, тому, я вітаю тих депутатів навіть з фракції «Слуга народу», які виступили публічно з позицією – «проти» цього законопроекту. Проти, навіть, ідеї його розгляду. І прикро, що наші депутати не долучилися.
– На жаль, напередодні ймовірного розгляду цього питання, 16 липня його зняли з розгляду. Але не знаємо, як буде далі. Група депутатів провладної партії звернулася про те, що не потрібно розглядати це питання. На жаль, серед підписантів також не було жодного з представників Чернівецької області. Хоча, кілька днів тому, Олена Лис, представниця 201 округу, заявила, що вона твердо не буде підтримувати цей скандальний законопроект.
– Вони вже ініціювали наступну позачергову сесію. Тобто, вони вже перейняли наш досвід. Ми останні роки не закривали літні сесії, давали можливість спікеру збирати позачергові сесії. Країна у стані війни, в країні можуть відбуватися надзвичайні події, то треба надати можливість спікеру терміново скликати народних депутатів. І вже «слуги народу» анонсували позачергову сесію на 28 липня. І можуть з голосу поставити це питання. Я просто звертаюся до всіх депутатів, до всіх депутатів-мажоритарників від Чернівецької області – жодним чином не підтримувати цю пропозицію Бужанського. У нас єдина державна мова – українська. У цьому законі передбачаються всі запобіжники для того, щоб національні меншини могли використовувати свою рідну мову в процесі навчання. І, можу сказати, чому небезпечно саме зараз розглядати, коли вже було напрацьовано методології, а пані Лис повинна це знати як вчителька, з тим, що з 1 вересня 2020 ми повинні були переходити на вивчення більшості предметів у школах державною українською мовою. Тому Бужанський дуже поспішає, щоб це все відкласти на 2023 рік. Звертаюся до вас, не дайте жодного голосу за таку ініціативу! Це дуже небезпечно для існування самої держави. І, знаєте, вчора, 16 липня, було урочисте засідання Верховної Ради щодо Дня підписання Декларації про державний суверенітет України і був потужний виступ академіка Ігоря Юхновського, який сказав, що: «Державність української мови – основа Української Держави. Зараз той, хто проти цього, є державним злочинцем». Я дуже поважаю цю людину, почуйте його!
– Зараз авторитетів для нинішньої команди немає. Менше з тим, перед завершенням хотів ще одне питання обговорити. Верховна Рада показала свою принциповість і проголосувала за легалізацію грального бізнесу. Боролися, боролися, і…
– Знаєте, питання контраверсійне, чесно кажучи. З одного боку, ми бачимо, що гральний бізнес він, все одно, був і дякую Міністру внутрішніх справ Арсену Авакову за те, що за один день все було зачинено. Але є люди, які хочуть грати. У більшості країн світу це питання законодавчо врегульовано і воно приносить прибутки державі. Але проблему треба було ретельно обговорити, її вирішення ретельно підготувати. Дивіться, законопроєкт прийняли, відповідно там є запобіжники і все інше. Написано, що не можна грати громадянам, яким не виповнився 21 рік, громадянам, які хворі на лодоманію – це залежні від азартних ігор. Їм не можна грати і заклад повинен це відслідковувати. Але де реєстр лодоманів і комісія, яка буде врегульовувати дані питання і врегульовувати, коли ліцензіат, який отримав ліцензію на гру, буде порушувати умови ліцензії? Комісія буде штрафувати за це і забирати ліцензію. Але ця комісія буде створена через 2 роки? А що буде 2 роки творитися? Безлад? От приклад, – за 500 метрів від навчального закладу не мають бути розташовані гральні заклади. А хто буде міряти ці 500 метрів? Це не є повноваження органів місцевого самоврядування. Чи це буде робити орган, який дає ліцензію? Тобто, цей законопроєкт є сирим, відверто лобістським і подивимося, що буде. Досить цікаво, що лишень прийняли закон про гральний бізнес, – продали готель «Дніпро» у м.Київ за ціну понад 1,1 млрд. грн.
– Подейкують, що продали чернівчанину.
– Він не чернівчанин, а дотичний до Чернівецького обленерго, як пишуть деякі ЗМІ. Хотілося б помилятися.
– Скажемо одразу глядачам, що це олігарх Бабаков.
– Показали «хатинку» в Київській області, де зареєстрована компанія, яка придбала цей готель за суму у понад 40 млн. доларів. Ну, цікаво, як ці гроші з’явилися у компанії, яка була створена саме під вказану угоду купівлі. Побачимо, але, як на мене, то нічого доброго це не принесе нашим громадянам. Пам’ятаємо, скільки людського горя є, коли хтось у сім`ї хворіє лодоманією, який виносить з хати все, беруть кредити, продають хати; прикладів дуже багато. І тому це питання контраверсійне і його слід було обговорити дуже ретельно, поставити всі запобіжники на зловживання і, саме головне, це не є питанням розгляду позачергової сесії у країні, де йде війна, в країні, де є пандемія коронавірусу, де економіка не найкраще розвивається. Думаю, що є більш нагальні питання для розгляду на позачерговій сесії.
– Повернемося до нашого регіону. Вже скоро рік як Ви не є народним депутатом. Замість Вас на 204 округ прийшла інша людина, із провладної партії. Із позиції колишнього народного депутата, чи бачите Ви якісь зміни на 204 окрузі чи у 201 окрузі, де Ви проживаєте? Можливо на інших округах?
– Люди рік тому зробили свій вибір, я його поважаю. Я щиро бажаю, щоб народному депутату Валерію Божику вдалося зробити більше, ніж зробив я. Мною було зроблено багато. Якщо він зможе зробити більше, або бодай на тому ж рівні, я буду дуже радий за 204 виборчий округ. Розумієте, дають сто днів, пройшов вже рік, а великих змін я не бачу. І прикро, коли місцева влада через усі засоби масової інформації трубить, що вони завершують проекти великого будівництва, то я подивився перелік тих робіт – там все, що починали робити ми, і треба було просто завершити. Підшпаклювати і плитку покласти. Приклад перинатального центру. Мене це не обурило, якось ницо, не по-людськи. Треба було подякувати Миколі Трохимовичу Федоруку, який зробив все для того, щоб перинатальний центр – який був закинутий з 2012 року, тому що не було фінансування – запрацював. Діючий пологовий будинок розбомбили, закупили обладнання мільйони доларів, яке не могли навіть встановити з 2012 року, в країні, де почалася російська агресія і де бюджет, станом на кінець лютого, був 108 тис. грн., врешті-решт, ми з Трохимовичем «дірку проїли» в голові і Яценюку, і Гройсману:«Дайте кошти на будівництво цього перинатального центру». Єдиний обласний центр, де будівництво перенатального було не завершено. Його завдання – рятувати життя наших маленьких громадян і я дуже радий, що нарешті здали його в експлуатацію.
Я ще раз звертаюся до заступника голови ОДА пані Гусак, а що там з розслідуванням щодо корупційної складової цього будівництва? Ви вже влада. Я пам’ятаю, коли Ви були блогером-розслідувачем і писали, що там є розкрадання, то доведіть до кінця Ваші розслідування. Чи вже все добре, коли Ви при владі, у теплому затишному кріслі, Вас все влаштовує? В Управлінні капітального будівництва вже змінилося керівництво чи як? От я хотів би почути ці відповіді. Дуже добре, що будівництво завершено, але прикро, що в рамках «великого будівництва» не було висвітлено позитив відкриття Центру Івана Миколайчука. От зараз ініціатива Президента стосовно об’єктів «великого будівництва» в наступному році, а це школи, садочки, стадіони, будуть долучати музеї.
–«100 історичних пам`яток» буде називатися цей проект. Та тут навіть багато вкладати не треба.
-Так вже все зробили! Але ще не здали в експлуатацію, Каспрук каже, що ще треба доробити. Долучайтесь! Дайте щось міському бюджету, зробіть і напишіть, що це в рамках «великого будівництва», але не на наступний рік, а вже цього року. Це моя така маленька підказка. Може, це вам допоможе на місцевих виборах, але не думаю.
– Неодноразово і навіть сьогодні говорили, що країна перебуває в стані війни і якось ця війна відходить на другий план за дрібними темами, якими нас хочуть посварити. Ну, десь дрібними, а десь накрученими. Але, коли влада не помічає ворога або боїться назвати його прямо ворогом, коли наші хлопці гинуть, медики і волонтери, я думаю, що це також серйозний виклик. Літо і далі обіцяє бути неспокійним, сподіваюся, хоча б, не найгіршим.
– Будемо сподіватися, я переконаний, що ми повинні разом з вами зробити все, щоб люди усвідомлювали, що шостий рік у нас іде війна, і що найголовніше завдання зараз – зберегти Україну як унітарну державу, яка бореться з агресором і агресором є Росія.. Це вже визначення чинного законодавства, Росія – країна-агресор.
– Цього, на жаль, боїться…чинний Президент України. Може, подорослішає. Будемо сподіватися. Дякую Вам за розмову!
Вадим Пелех